ACTA DE LA SESSIÓ DEL PLE DE L'AJUNTAMENT 
Identificació de la sessió 
Núm. 8/04 Caràcter: extraordinari Data: 29 de juny de 2004 Horari: de 10.00 a 14.50 h. Lloc: saló de sessions de la Paeria 
Hi assisteixen: Àngel Ros Domingo Maria Burgués Bargués Marta Camps Torrens, Lluís P. Alonso Ballester Josep M. Llop Torné Antoni Llevot Lloret Montserrat Parra Albà Candi Villafañe Àrboles Montse Mínguez Garcia Pilar Castillo Elies Isidre Gavín Valls Conxita Tarruella Tomàs Benet Tugues Boliart Miquel Padilla Díaz Marta Alòs López Anna Balañá Brugulat Antoni Chico Purroy Pilar Arnalot Muntó 
M. Dolors López Aguilar Enric Montanya Mías Xavier Sàez Bellobí Xavier Aluja Farré Montse Bergés Saura Francesc Pané Sans Ramon Camats Guàrdia Mercè Rivadulla Gràcia Jesús Gutiérrez Bustillo, secretari Enric Vicente Català, interventor M. Lluïsa Sanz Llavallol, tresorera M. Assumpció Massana Estierte, viceinterventora Montserrat  Tomas Pallerols, oficial major 
-1Excusa l'assistència: Enric Oró Gallart 
ORDRE DEL DIA 
De  conformitat  amb el  previst  en l'acord  del  "Règim de sessions plenàries i  normes de  funcionament  del Ple", inclós en el cartipàs municipal, aprovat  per l'Ajuntament Plenari en la sessió del dia 18 de juliol de 2003, s'ha procedit a convocar aquesta sessió extraordinària, denominada Ple de Política  Municipal  sobre  l'estat de la ciutat i l'actuació política del govern. 
Acordades  en Junta de Portaveus les normes d'autorregulació del debat, es reflecteix en l'apartat d'intervencions d'aquesta acta el resum dels debats produïts durant la sessió. 
Tal i  com  preveu  l'esmentat acord del "Règim de sessions plenàries i normes  de funcionament  del  Ple",  han  estat presentades pels grups municipals tot un seguit de PROPOSTES DE RESOLUCIÓ que a continuació es transcriuen, reflectint les que han estat aprovades i les que han estat rebutjades i fent constar el resultat de les votacions respectives. 
·1.- PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU SOBRE LA MOBILITAT I ACCESSIBILITAT:  LA CIUTAT PER A TOTHOM 
Per unanimitat s'acorda: 
Redactar al  llarg  de la  present  legislatura  un  Pla  Integral de Mobilitat  per la  ciutat de Lleida, consensuat amb els agents socials afectats, que contempli: 
1. Zones blaves 
2. Pàrkings 
3. Aparcaments dissuasoris 
4. Guals 
5. Transport públic 
6. Presència de la Guàrdia Urbana al carrer 

Acomplir el Pla d'Accessibilitat de la ciutat. 
-2·2.-  PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU SOBRE MILLORAR LA IMATGE DE LA CIUTAT 
Amb 10  vots  a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC, ERC-EV i ICV-EA es rebutja la següent proposta: 
Prendre  les  mesures  necessàries  per garantir la neteja de la ciutat millorant  el servei i  fent campanyes de conscienciació ciutadana al respecte. 
Elaborar   un Pla  Integral  d'il.luminació de  la ciutat,  per  tal d'aconseguir  un millor  aprofitament i  un estalvi del consum públic d'energia, homogeneïtzant les instal.lacions actuals i millorant el seu impacte  visual,  amb  la finalitat d'aconseguir una major sensació de seguretat i una imatge de ciutat més agradable. 
·3.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU SOBRE IMPOSTOS I TAXES MUNICIPALS 
Amb 10  vots  a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC, ERC-EV i ICV-EA, s'acorda rebutjar la següent proposta: 
Compromís  de no  incrementar els impostos i les taxes per sobre de la meitat  de l'IPC  durant  els  propers 3 anys, reduint així la pressió fiscal. 
·4.- PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU SOBRE L'AUGMENT DE LA DOTACIÓ DE PERSONAL DE LA GUÀRDIA URBANA 
Per unanimitat s'acorda: 
Continuar l'increment del nombre d'agents i comandaments necessaris per cobrir les necessitats de la ciutat, al llarg del present mandat. 
·5.- PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU SOBRE LA REDACCIÓ DE DIVERSOS PROJECTES URBANS 
Per unanimitat s'acorda. 
Encarregar  la  redacció dels següents projectes/estudis, atesa la gran 
-3importància que tenen per a la imatge de la ciutat en el futur: 
- Remodelació de la plaça Sant Francesc i la plaça Ricard Vinyes 
- Parc de l'Alcalde Pons 

-Els Camps Elisis 
- Adaptació del riu Segre per activitats esportives i de pesca 
·6.-  PROPOSTES DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU SOBRE EL TURÓ DE LA SEU VELLA 
Amb 10  vots  a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC, ERC-EV i ICV-EA, s'acorda rebutjar la següent proposta: 
Donar prioritat a  les actuacions de la Seu Vella i els seus accessos, revisant el seu Pla director. 
Per unanimitat es va acordar: 
Totes les  actuacions  que  l'Ajuntament  faci  al Turó de la Seu Vella aniran  orientades a  facilitar la  declaració  de Patrimoni  de la Humanitat. 
·7.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU SOBRE EL TURÓ DE GARDENY 
Per unanimitat s'acorda: 
Donar  compliment a  les  mocions  aprovades  per  aquesta  Corporació relacionades amb la redacció d'un nou Pla d'Usos en el marc de la moció del Fòrum de Gardeny. 
·8.-PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ  DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU SOBRE EL TRASPÀS DELS ESPAIS D'ADIGSA 
Amb  10 vots a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC, ERC-EV i ICV-EA, s'acorda rebutjar la següent proposta: 
Que  l'Ajuntament de Lleida assumeixi el traspàs de tots els espais que formen  part dels habitatges socials  d'ADIGSA integrant-los a l'entorn urbà i equiparant-los en serveis a la resta de la ciutat. 
-4·9.- PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DE CIU SOBRE L'HORTA 
Amb  10 vots  a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC ERC-EV i ICV-EA s'acorda rebutjar la següent proposta: 
Dotar  l'horta de  Lleida de tots els serveis bàsics que encara falten com: 
- Finalitzar l'abastament d'aigua potable a totes les partides. 
-L'arranjament i el manteniment dels camins. 
- El transport públic. 
·10.- PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU SOBRE L'ATENCIÓ A LES PERSONES AMB NECESSITATS ESPECIALS 
Per unanimitat s'acorda aprovar la següent proposta: 
Establir  els  contacts  necessaris  amb  les  entitats,  federacions i associacions  que  treballen  en  l'àmbit de les persones amb especials necessitats,  entre  d'altres,  les  que  treballen  en l'àmbit de les discapacitats  i de  l'atenció  a la  salut,  per  tal  d'avaluar els compromisos municipals de suport i col.laboració. 
·11.- PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU SOBRE L'AMPLIACIÓ DE LA INSPECCIÓ DEL DEPARTAMENT D'ACTIVITATS, INDÚSTRIA I COMERÇ 
Amb  10 vots a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC, ERC-EV i ICV-EA, s'acorda rebutjar la següent proposta: 
Crear un  servei d'Inspecció d'Ocupació de la Via Pública, tot seguint les recomanacions de la Sindicatura Municipal de Greuges, amb capacitat sancionadora i alhora fiscal. 
Elaborar un  REGLAMENT, fent-lo arribar a tots els usuaris, que reguli tots els aspectes relatius a la inspecció de la via pública. 
·12.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ  DEL GRUP MUNICIPAL DE CiU RELATIVA A LA MILLORA DEL PROCEDIMENT DE L'ATENCIÓ A LA CIUTADANIA 
Amb  10 vots a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC, ERC-EV i ICV-EA, s'acorda rebutjar la següent proposta: 
-5Per  tal de  donar  una  atenció  integral  al ciutadà, instal.lar als centres  cívics  una  finestreta única (descentralització de l'OMAC als barris),   que  permeti  des  de la  presentació  d'una  instància, a sol.licitar la inscripció de les escoles bressol, colònies, etc. 
·13.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ  DEL  GRUP MUNICIPAL DEL PP SOBRE EL PLA ESPECIAL DE L'ESTACIÓ 
Per unanimitat s'acorda: 
Activar al màxim el Pla Especial de l'Estació des de la responsabilitat que  hi té  l'Ajuntament  per  tal de  corregir  l'entorn degradat de l'estació  i donar la imatge que Lleida es mereix en aquesta nova porta que s'obre de la ciutat. 
·14.- PROPOSTA DE  RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DEL PP SOBRE EL CARRIL BUS 
Amb  10 vots a favor del PP i CiU i 16 vots en contra del PSC, ERC-EV i ICV-EA, s'acorda rebutjar la següent proposta: 
Deixar  en suspens  totes  les  actuacions  referides  al carril  bus mentrestant no s'hagi arribat a un acord amb els sectors afectats. 
·15.-  PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DEL PP SOBRE LES BASSES D'ALPICAT 
Per unanimitat s'acorda: 
Que  en el transcurs d'aquesta legislatura s'elabori un pla d'actuació sobre els usos i les instal.lacions que en el futur s'ha de donar a les Basses d'Alpicat. 
·16.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DEL PP SOBRE ELS CAMPS ELISIS 
Per unanimitat s'acorda: 
Que  en el transcurs d'aquesta legislatura es faci un Pla d'Actuació i 
-6adequació  dels  Camps  Elisis  per  tal  de  recuperar-lo  com  a parc emblemàtic de la ciutat. 
·17.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DEL PP SOBRE LA PLAÇA RICARD VINYES 
Per unanimitat s'acorda: 
Que  durant  aquesta  legislatura  es dugui a terme el condicionament i millora  
decisiva de tota la Plaça Ricard Vinyes, terra i mobiliari urbà, que és 
 d'un  adequat  manteniment,  per  evitar el  perill  que pot ocasionar als vianants i principalment als infants l'estat actual. 
·18.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ  DEL GRUP MUNICIPAL DEL PP SOBRE L'AIGUA POTABLE A L'HORTA 
Amb  10 vots a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC, ERC-EV i ICV-EA s'acorda rebutjar la següent proposta: 
Que  amb  caràcter d'urgència es prenguin les mesures adients per dotar d'aigua potable a tots els habitatges de l'Horta de Lleida. 
·19.-  PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DEL PP SOBRE LA CASERNA DE LA GUÀRDIA URBANA 
Amb  10 vots  a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC-ERC-EV i ICV-EA, s'acorda rebutjar la següent proposta: 
Que abans  de final d'any es concreti la ubicació i posterior execució de la nova caserna de la Guàrdia Urbana. 
·20.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ  DEL  GRUP MUNICIPAL DEL PP SOBRE EL PLA ESPECIAL DEL TURÓ DE LA SEU VELLA 
Amb  10 vots a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC, ERC-EV i ICV-EA, s'acorda rebutjar la següent proposta: 
Atendre  la  petició  dels  Amics  de la  Seu  Vella de revisar el Pla Especial  del  Turó per modificar determinats elements que consideren agressius amb el conjunt històric. 
-7·21.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DEL PP SOBRE L'EMPRESA MUNICIPAL DE SERVEIS COMUNITARIS 
Amb  10 vots a favor de CiU i PP i 16 vots en contra del PSC, ERC-EV i ICV-EA s'acorda rebutjar la següent proposta: 
Sol.licitar  els  informes  pertinents  de la Sindicatura de Comptes de Catalunya  per determinar si l'Empresa Municipal de Serveis Comunitaris s'ha ajustat a la normativa que regula aquestes empreses municipals. 
·22.- PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL D'ERC-EV SOBRE EL PLA DE SENYALITZACIÓ ESPECÍFICA DE LES ZONES D'APARCAMENT 
Per unanimitat s'acorda aprovar la següent proposta: 
L'Ajuntament  de Lleida promourà un pla de senyalització específica de les  zones  d'aparcament,  tant  públiques com privades, existents a la ciutat  de Lleida  als  punts d'entrada de la ciutat i a les zones que registren major concentració de vehicles. 
·23.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL D'ERC-EV SOBRE CREACIÓ D'UN CONSELL INTERCULTURAL I INTERRELIGIÓS 
Amb  23 vots a favor del PSC, CiU, ERC-EV i ICV-EA i 3 abstencions del PP, s'acorda aprovar la següent proposta: 
L'Ajuntament de Lleida promourà la creació d'un Consell Intercultural i Interreligiós  a la  ciutat  de  Lleida,  que  esdevingui una eina que faciliti   la interrelació   entre  els  representants de  diferents col.lectius  culturals  i religiosos  organitzats i presents de manera notòria a la ciutat, alhora que es converteixi en fòrum de trobada i de diàleg  permanent  entre  les  diferents  cultures que hi conviuen i en veritable  canal de conscienciació, participació solidària i cohesió de tota la societat. 
·24.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ  DEL  GRUP  MUNICIPAL  D'ERC-EV SOBRE LA Amb  23 vots a favor del PSC, CiU, ERC-EV i ICV-EA i 3 abstencions del PP, s'acorda aprovar la següent proposta: 
CELEBRACIÓ 	A 	LA 	CIUTAT 	DE 	LLEIDA DE L'ONZE DE SETEMBRE I 	 SOBRE EL 	
RECONEIXEMENT  	COM A CAPIT	AL D	E LA CULTURA CATALANA PER A LA C	IUTAT  	DE 	
LLEIDA 								
					-8			

L'Ajuntament  de Lleida promourà la celebració a la ciutat de Lleida de l'Onze  de Setembre  amb la dignitat i transcendència que es mereix la Festa  Nacional  de Catalunya, amb la promoció i el gaudiment dels seus trets culturals populars, propis i diferencials. 
Per unanimitat s'acorda aprovar la següent proposta: 
L'Ajuntament  de Lleida  sol.licitarà  i realitzarà totes les gestions necessàries  per  tal d'aconseguir el reconeixement com a Capital de la Cultura Catalana per a la ciutat de Lleida. 
·25.-  PROPOSTA  RESOLUCIÓ  DEL  GRUP  MUNICIPAL D'ICV-EA SOBRE LA LLEI ORGÀNICA INTEGRAL CONTRA LA VIOLENCIA EXERCIDA SOBRE LES DONES 
Per unanimitat s'acorda aprovar la següent proposta: 
1.  Recolzar  decididament el projecte de Llei Orgànica integral contra la  violència  exercida  sobres  les  Dones  per tal com recull aquells elements que són necessaris per a la protecció de les dones víctimes de la violència de gènere i assegura la necessària discriminació positiva, atès  que  és la  població  femenina  la  molt  i molt majoritàriament afectada. 
2. Instar al Govern de la Generalitat de Catalunya perquè, tan bon punt aquesta  Llei  sigui  eficaç  produeixi  els  efectes  desitjats  en el territori nacional de Catalunya. 
3.  Instar  la  Presidència  de l'Institut  Català  de la  Dona  i la Conselleria de  Benestar i  Família perquè implementin i augmentin els recursos  propis  necessaris per a l'assistència personal, psicològica, de  vivenda,  laboral i  de socialització  de les dones afectades per episodis de  violència de  gènere  a Catalunya, en cooperació amb les administracions locals. 
4.  Instar  la  Generalitat de Catalunya perquè estableixi els recursos sòcio-laborals  necessaris per a la integració laboral plena d'aquelles dones  que,  víctimes  de violència  de gènere, es trobin en situació laboral precària i depenguin dels seus propis recursos. 
5.  Traslladra  aquests acords a la Presidència del Govern de l'Estat i al de la Generaltiat de Catalunya. 

-9·26.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ  DEL  GRUP  MUNICIPAL  D'ICV-EA SOBRE LA SUBSCRIPCIÓ  D'UN  CONVENI  DE COL.LABORACIÓ AMB EL BISBAT DE LLEIDA AL NUCLI POBLACIONAL DE BUTSÈNIT 
Per unanimitat s'acorda aprovar la següent proposta: 
Manifestar  la voluntat   municipal de  subscriure  un conveni  de col.laboració amb el Bisbat de Lleida per a les adequacions següents: 
a.-  De l'espai paisatgístic i d'usos cívics de la pollancreda i de la font  pública que conformen un espai de lleure i de paisatge al nucli poblacional de Butsènit. 
b.- De l'edifici posterior a l'ermita i col.lindant amb el col.legi que podria  ésser  destinat a  usos  residencials assistits per a persones grans. 
·27.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ  DEL  GRUP  MUNICIPAL  D'  ICV-EA  SOBRE ACTUACIONS AL TURÓ DE LA CAPARRELLA 
Amb  19 vots  a favor del PSC, PP, ERC-EV i ICV-EA i 7 abstencions de CiU, s'acorda aprovar la següent proposta: 
1-Instar la  Presidència  i el  Govern  de la Diputació Provincial de Lleida  perquè en  el termini d'un any tingui elaborat un Pla Director d'actuacions  al turó de La Caparrella contenint, almenys, les següents especificitats: 
a.- L'enderroc de les estructures d'edificis inacabats i inservibles. 
b.-  Un projecte  paisatgístic  d'integració del turó a l'horta que el rodeja  i compatible amb aquesta, amb la implantació d'arbrat, arbust i altres elements  de jardineria  que,  alhora,  n'evitin  l'erosió i la degradació del sòl. 
c.-  Un projecte  d'usos  lúdics,  culturals i  de valorització  del patrimoni natural de tot l'entorn singular del turó. 
d.- Un projecte de  millora i conservació dels camins d'accés al turó i d'enllaç amb la xarxa de camins municipals de l'horta, especialment pel que fa a la vessant nord i nord-occidental. 
e.-  Un projecte d'il.luminació i senyalització de la zona, respectuós amb el medi i amb les normes contra la contaminació lumínica. 
-10f.-  L'execució de les obres de condicionament i millora prescrites, en un  termini no  superior  a sis  mesos després de l'aprovació del Pla Director. 
2.-  Instar la  Presidència  i el Govern de la Diputació Provincial de Lleida  perquè  subscrigui  amb  l'Ajuntament  de Lleida un conveni  de col.laboració  per  a la millora de la xarxa de camins que circumden el turó  i, si  és el  cas,  dels  serveis  i infraestructures públiques corresponents. 
·28.-  PROPOSTA  DE RESOLUCIÓ  DEL  GRUP  MUNICIPAL  DEL  PSC SOBRE EL RECOLZAMENT A LES NOVES TITULACIONS A LA UNIVERSITAT DE LLEIDA 
Per unanimitat s'acorda: 
-Recolzar a la UdL en la seva demanda d'optar a noves titulacions com Veterinària   i/o  Arquitectura  tècnica  així  com  en el  procés  de consolidació i millora de les titulacions que ja existeixen. 
-
totOferir al suport de la Paeria a la UdL en la recerca de recursos per 
  allò que suposi la millora en I més D i en recerca tant en l'àmbit científic com en el de les ciències socials. 
·29.- PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DEL PSC SOBRE EL SISTEMA DE TRANSPORT I MOBILITAT A L'ÀREA FUNCIONAL DE LLEIDA 
Per unanimitat s'acorda: 
-Instar al departament de Política Territorial de la Generalitat a què impulsi  una  comissió  de  treball,  conjuntament  amb l'Ajuntament de Lleida  i el consell comarcal del Segrià, per tal d'estudiar el sistema de  transports  públics  terrestres en l'àrea funcional de la ciutat de Lleida i  establir  un  conjunt de  mesures  destinades a millorar la mobilitat  de la zona, tant pública com privada, en la línia d'afavorir la  implantació  del  bitllet  d'autobús  combinat, la coordinació dels horaris d'autobús urbans i interurbans i l'adopció de noves fórmules de gestió compartides. 
-La Paeria adoptarà les millores urbanes que es proposin en el si de la  comissió  mixta  de  treball, a  través de la redacció d'un pla de mobilitat  urbana i  del  transport  públic, que impliqui les diverses àrees o  regidories  afectades  i garanteixi la participació ciutadana mitjançant el grup de mobilitat del Pla d'Acció Local de l'Agenda 21. 
-11·30.-  PROPOSTA DE RESOLUCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL DEL PSC SOBRE L'AUTOVIA LLEIDA-OSCA 
Per unanimitat s'acorda: 
-Instar  el ministeri  de Foment a agilitzar els projectes dels dos trams  lleidatans de  la futura  autovia Lleida-Osca per tal de poder licitar de forma immediata les obres a les comarques de Lleida. 
-Concertar  amb la resta d'ajuntaments del Segrià afectats una ràpida entesa sobre el traçat definitiu de la futura autovia Lleida-Osca al seu  pas  per les terres lleidatanes per tal de no retardar els tràmits de licitació de les obres. 
INTERVENCIONS 
Presentació per part de l'Alcaldia 
El  Sr. alcalde inicia la seva intervenció destacant en primer lloc, la importància d'aquest debat que se celebra per primer cop a la ciutat i, a  més  a més,  amb  un reglament  consensuat  amb  tots  els  grups representants  a  l'Ajuntament.  Creu  que  això  demostra el  talant dialogant i  participatiu d'aquest govern i que el debat de l'estat de la  ciutat  representa  una  oportunitat per passar balanç entre tots i dibuixar les grans línies de la Lleida que volem. 
Per  fer  aquest balanç, es remunta al 18 de setembre del 2003, quan es va  assolir  el pacte tripartit que substenta l'actual govern. Destaca, en primer lloc la cohesió interna del govern després d'un temps inicial de  rodatge,  amb un alt grau de corresponsabilitat en els grans temes. En  segon  lloc,  creu  que  és bo  incidir en  la nova emprenta del tripartit,  que  s'ha  traduït en un nou estil de governar, més eficaç, més  proper a la  gent i  més participatiu (esmenta que el govern té sempre  les  portes  obertes  per  intentar donar resposta a tothom que demana  ser  atès,  la implantació  dels  regidors de barri, etc.). En tercer  lloc,  diu que governen pensant en la gent, en la qualitat dels serveis, en  els  petits  detalls que fan que dia a dia ens sentim més orgullosos de la nostra ciutat (esmenta diversos exemples il.lustratius d'aquesta  estratègia que creu definida i molt clara, la dedicació dels pressupostos a  les partides de manteniments, etc.).  Es fa una Lleida cada  cop  mé sostenible, on el transport públic i les zones destinades als vianants són prioritàreis per al govern, tot això sense oblidar les grans  obres  públiques  que ens ajuden a seguir transformant la ciutat (destaca  l'inici de  la remodelació de  l'Eix Comercial i el procés participatiu d'aquesta obra). 
-12Diu  que la  ciutat no  para de créixer i de construir, que la Paeria acompanya i estimula aquest ritme adjudicant més obra pública que mai i liderant  projectes  tan emblemàtics com el Parc Científic i Tecnològic de Gardeny, el Centre de Teatre i negocis o la transformació urbana del Pla  especial  de  l'estació.  Governem  pensant  en la  gent,  en els lleidatans i lleidatanes, tenim una cura especial per millorar tots els serveis,  com l'atenció a la gent gran, a la infància, al jovent, a les persones amb problemes d'inserció laboral i als immigrants. 
En  quart lloc, creu que s'està aconseguint que Lleida sigui una ciutat líder  també  en la  promoció  de la cultura i en la protecció del seu patrimoni  històric  (esmenta  les  actuacions  de la Canadenca, la seu central del Museu de l'Aigua, l'oferta musical i la coordinació amb les sales  privades,  la Xarxa Transversal i l'estabilitat i continuïtat de les  festes  tradicionals  i populars). Destaca que les activitats per fomentar  l'esport  base han tingut una participació més alta que mai i explica el programa d'instal.lació  de gespa artificial als camps de futbol base. També comenta les inversions a la Seu Vella, que ha tornat a ser protagonista, i esmenta que el turó i la Seu Vella han entrat ja en  la llista de candidats perquè la UNESCO els declari patrimoni de la humanitat. 
Analitza  cadascun  dels  punts que ha introduït a través dels següents apartats: 
1. Govern i ciutat 
L'acció  de  govern  s'ha dut a terme des del diàleg i el consens, s'ha implantat  una  cultura de  govern compartit, la corresponsabilitat, i s'ha aplicat polítiques de transversalitat. 
S'ha  potenciat  una  Administració  més  propera  a la ciutadania (amb diàleg  que  respongui  i doni  solucions als problemes legítims  dels ciutadans), més participativa (esmenta la Carta Municipal, els regidors de  barri,  el   Consell  Econòmic  i Social, el Pacte Social per a la Ciutadania, el  Fòrum  Jove  o el Plenari dels Infants i creu que les bones  pràctiques de  govern ara tenen com a eix establir complicitats socials),  més  eficaç  i més  eficient  (Pla  de rigor pressupostari, millora  de la gestió dels tributs, manteniment d'edificis municipals i aplicació de mesures d'estalvi energètic en aquests edificis). 
2. La ciutat de les persones 
En  matèria de  Benestar  i Salut  Pública,  destaca i  explica  les actuacions  d'atenció  domiciliària a la  gent gran, les persones amb discapacitats o la distribució d'aliments de la Unió Europea. 
-13En  l'àmbit de  Joventut  explica  que  en el darrer any hem signat 20 convenis  amb  associacions  juvenils,  el traball del Centre Municipal d'Informació Juvenil, el Butlletí Informatiu de caràcter trimestral, el Portal  Jove,  els  4.500  carnets Joves Municipals en funcionament, el Calidoscopi,  l'Hotel  d'Entitats,  els  Espais  Joves,  el  servei  de transport per a l'oci nocturn dels joves. 
Sobre  seguretat  ciutadana  destaca  l'increment de la plantilla de la Guàrdia  Urbana (que arribarà a 170 membres), l'increment de voluntaris de  Protecció  Civil,  el Programa  d'educació  vial,  el control  de l'activitat  dels  establiments  públics  i  el seguiment dels sorolls molestos. 
En  participació ciutadana esmenta la Carta Municipal de participació i la 
els resolució de conflictes ciutadans amb debats participatius (comenta 
  casos  de les línies elèctriques de Magraners, la ciutat esportiva del bàsquet i el problema de les antenes de telefonia). 
Referent a  l'Educació  diu  que som la ciutat de Catalunya que té més places d'Escoles Bressol municipals per habitant, tenim tres ludoteques i s'incrementen  els  serveis complementaris per a l'educació integral dels  infants.  Cedim a  la Generaltiat  terrenys  per a nous centres escolars i despleguem una activitat de formació d'adults. 
3. La ciutat dels detalls 
En  primer lloc destaca l'increment d'aigua potable a l'horta, a càrrec de  l'Ajuntament,  amb  un  esforç inversor importantíssim, per tal que aquest mandat totes les masies de l'horta puguin gaudir d'aquest servei bàsic. També   esmenta l'increment  important  del  pressupsot  del manteniment de  camins i el  contracte de  manteniment de voreres i calçades amb relació a l'any passat. 
Creu   important  la millora   del  servei  de neteja i  recollida d'escombraries, amb  la renegociació del contracte amb SEINSA que va ser aprovat pel Ple i que introdueix tot un seguit de millores. 
Destaca   les   accions  informatives  d'orientació  professional,  els programes formatius  per a  col.lectius  amb  especials  dificultats d'inserció, la intermediació laboral, etc. 
4. La ciutat emprenedora; la ciutat que creix 
Diu  que  Lleida  sempre  ha sortit ben posicionada en els rànquings de ciutat amb millors condicions per fer negocis i creu que la base humana i emprenedora  necessita  el  suport municipal mitjançant actuacions i polítiques com: 
-14-El  Parc científic i tecnológic, que ha rebut un impuls definitiu de la  Unió  Europea en  atorgar-nos  una  subvenció de 450.000 euros per fer-ne el projecte. 
- Les línies de microcrèdits o el nou viver d'empreses a Gardeny. 
-Una  política  de  sòl  i habitatge que posi terrenys al mercat amb l'objectiu prioritari d'incidir en l'àmbit de l'habitatge. S'ha posat a disposició  el sòl necessari i a preu assequible per construir, a mitjà termini,  1.000  pisos  socials per vendre i 300 per llogar distribuïts per  tota  la ciutat.  S'ha  agilitat substancialment l'atorgament  de llicències  d'obres  i activitat  constructora  (esmenta i explica les dades de  llicències atorgades i tramitades recentment). També explica la venda de sòl industrial:  s'ha posat al mercat, aquest any, 27.000 metres quadrats de sòl industrial. 
-Defensa  que  s'ha fet més obra pública que mai, per un import de 13 milions  d'euros  en  els  primers  sis mesos de l'any (compara aquests imports  amb els dels exercicis anteriors: 3,1 milions l'any 2002 i 3,3 milions l'any 2003). 
-En  referència a  l'increment  de l'activitat  econòmica a Lleida, explica les dades d'autorització de noves activitats que l'any 2002 van ser  de 687; l'any 2003 van ser 812 i durant el pirmer quadrimestre del 2004 s'han sol.licitat 317 noves activitats. 
5. La ciutat sostenible 
En  matèria de  sostenibilitat  considera  que  cal  respectar el medi ambient  i al  mateix  temps  convertir-lo en  un actiu de la nostra societat. Com  a actuacions  concretes  esmenta  el segellat de Serra Llarga,  la  restauració  dels  aiguamolls de Rufea i els projectes del parc lineal del riu i del gran parc d'Aubarés. 
També  explica  les  mesures de mobilitat mitjançant la potenciació del transport públic o el pla de pàrquings i aparcaments disuasoris. 
6. La ciutat del coneixement 
El  Sr.  alcalde diu que l'actiu més important d'una societat del segle XXI  són  les persones i l'actiu de les persones és el seu coneixement. Per això  la  Paeria  incideix  especialment  a donar  suport  a la Universitat amb la implantació de les noves titulacions que la societat requereix. 
7. La ciutat de la cultura i el patrimoni 

La base de l'actuació municipal en aquest camp és fomentar la producció 
-15cultural  i arribar a un acord amb els grups de la ciutat perquè siguin capaços  de  competir  en el  mercat  de la  cultura i  generar béns culturals.  Destaca exemples com la creació de l'IMAC, el treball fet a Animac,  el  Museu  de l'Aigua,  la temporada estable de la Panera, la instauració  d'ajuts per a la creació en arts plàstiques i escèniques o la gestió de la sala del Roser. 
8. La ciutat i els esports 
En  matèria  d'esports  destaca  que  s'està  arribant a  un acord per temporalitzar les actuacions de promoció de l'esport de base mitjançant la renovació d'equipaments. 
9. La ciutat solidària 

Destaca  serveis  i activitats  amb  una  gran participació com són el Festival  Internacional de  Cinema i  Drets  Humans, la Setmana de la Diversitat Cultural, la Guia de recursos per a persones immigrades i el Servei d'Informació i Orientació per a la Igualtat. 
Finalment, vol repassar allò que denomina ELS GRANS PROJECTES DE CIUTAT i que enumera de la manera següent: 
- Parc científic i tecnològic 
- Fira de Lleida 

-Pla especial de l'estació 
-Centre de teatre i Negocis, la Llotja 
- la potenciació dels eixos comercials 
-La recuperació de les Basses i la integració dels Camps Elisis en el parc lineal. 
-Les  infraestructures metropolitanes de Lleida: variants, aeroport i ferrocarril de rodalia. 
Clou  la  intervenció  dient que estan complint els compromisos que van fixar   en el  Programa  d'actaució  municipal;  de les  170  mesures programades, ja  estan  en marxa  70,  que és el 40% dels projectes. Destaca  també  l'elevat  increment de l'obra pública a la ciutat i que l'Ajuntament  està  disposat  a assumir  nous  reptes  en funció de la vocació de servei a les persones. 
INTERVENCIONS  DELS  GRUPS  MUNICIPALS,  RÈPLICA DEL GOVERN I RÈPLIQUES DELS GRUPS 
-16Inicia  aquest  torn  d'intervencions  el cap de l'oposició, Sr. Isidre Gavín,  pel  Grup  Municipal  de  CiU.  Anuncia que el seu discurs serà necessàriament  general,  tenint en consideració el temps d'intervenció de  què disposa. Recorda que aquest debat va estar demanat i aconseguit per l'oposició en el moment que es va acordar fer-ho. 
Cal  fer un balanç del govern de la ciutat i de l'evolució de la ciutat en  comparació  amb  d'altres. És evident el creixement de la ciutat en els  darrers  anys en matèria d'infraestructures, serveis, universitat, inversions,  etc. però també és cert que totes les ciutats espanyoles i catalanes  han  crescut i  prosperat.  Valora l'esforç inversor de les administracions  des de  la recuperació de la democràcia. Creu que els lleidatans  no tenen la sensació que el desenvolupament urbanístic hagi previst  en  tots  els  casos  les  necessitats  futures  de mobilitat, actuacions  en zones verdes, manteniment i neteja dels espais públics o atenció  especial  al patrimoni històric de la ciutat. Considera que hi ha  la sensació que altres ciutats més petites o amb pitjors condicions objectives que Lleida han sabut aprofitar millor les seves oportunitats de  creixement  econòmic;  cal  valorar  el fet  que  moltes  empreses s'instal.len  en municipis  confrontants a la ciutat per trobar millor preu del sòl, menys pressió fiscal i menys traves burocràtiques. 
En  matèria de  benestar i cohesió social el seu grup aprova la gestió municipal,  tot i  les  mancances  lògiques  en serveis d'aquet tipus. Destaca  la  bona tasca, en general, dels professionals de la casa, que donen  un servei de qualitat. Explica que hi ha actuacions endarrerides com el trasllat (o l'ampliació) de l'alberg municipal, el casal de la dona  o l'ampliació de centres cívics i casals socials, entre d'altres. Destaca també que aquesta àrea té problemes de manca de pressupost, tal com s'ha reconegut en la comissió informativa. 
En matèria  cultural comparteixen alguns canvis de rumb en un àmbit en el  qual aprovarien una gran part de la feina feta. Destaca l'encert de la creació i funcionament d'estructures culturals com l'Escorxador o la Panera.  També  valora  positivament  la cooperació institucional i els nous plantejaments del Premi Vallverdú i ANIMAC. No poden dir el mateix del  compromís  amb el Centre de Titelles, del futur del museu Morera o de l'exclusió de diversos sectors culturals de la ciutat. Qüestiona les anunciades  decisions  en referència al nou teatre municipal i defensa l'alternativa  del manteniment del Teatre Principal que és un dels pocs motors  d'atracció  que resten a la vida nocturna i cultural del Centre Històric, molt degradada en aquests moments. 
Pel  que fa  al patrimoni  no creu  que l'Ajuntament de Lleida sigui capdavanter en  la seva protecció. El patrimoni de la ciutat ha estat desaprofitat  durant  molts  anys i  no ha estat prioritat del govern. Esmenta  el  mal  estat  del  castell  dels  Templers o la  manca  de 
-17conservació i  l'estat dels accessos del turó de la Seu Vella. Remarca el  cas  de  les  importants  restes  de les adoberies de la rambla de Ferran,   que   estan malmeses i  sense  cap  projecte  seriós  per conservar-les i poder-les veure. 
En urbanisme diu que la política municipal ha tingut "clars i obscurs". S'ha  fet  una  adequada  integració  del riu a la ciutat i dels barris entre  ells.  Creu,  però,  que  s'ha  fet molt urbanisme i no s'ha fet habitatge  social,  per a estudiants o per a gent gran. L'Ajuntament ha tingut  moltes oportunitats i molt sòl per fer-ho. No s'ha fet política de  sòl  industrial,  tot  i que ara es preveu un possible canvi. S'ha condemnat  algunes  zones  de la ciutat (on viu la gent més senzilla) a tenir uns serveis tercermundistes, i és l'única ciutat de Catalunya que no ha  acceptat  els  traspassos  dels  barris d'ADIGSA. El creixement urbanístic  ha estat gran però amb problemes de qualitat i d'acabat. No s'han  previst  les  noves necessitats de mobilitat i això ha ocasionat les actuals congestions en el trànsit ciutadà. 
En  medi  ambient  cal  destacar la  mala  imatge  que els ciutadans i visitants  tenen sobre la manca de neteja de la ciutat. El govern no ha de  buscar culpables, sinó que ha de millorar la gestió del servei (que és la  seva  responsabilitat) i fer campanyes de sensibilització si és necessari.  pregunta on  són  les millores sobre aquest servei que van anunciar durant el debat dels pressupostos. 
Denuncia la  manca  de  serveis  bàsics  que  hi ha a moltes zones de l'horta.   Planteja   els  interrogants  sobre el model  comercial  de l'Ajuntament  amb  relació a  les  noves   actuacions  previstes  a la perifèria  de la  ciutat.  També  critica  que Lleida sigui una de les ciutats  que  té els impostos més alts de l'Estat i la més endeutada de Catalunya,  tot i  incrementar  els  tributs  amb l'aplicació d'un IPC superior al local. Estan segurs que es minorarà el dèficit municpal, en part  pel  Pla de  rigor pressupostari que la Generalitat va imposar a l'Ajuntament  per la  seva  situació  de  superar  els límites legals. Aquesta  millora  serà  certa  perquè, al  seu criteri, era impossible fer-ho pitjor. 
Creu  que  durant  aquest  darrer any s'ha perdut molt temps de gestió. S'han  iniciat projectes que, majoritàriament, es venien arrossegant de fa  anys.  Creu  que la  reforma  de l'Eix  comercial s'havia d'haver començat abans de l'arribada de l'AVE.  Les piscines del Secà i Cappont s'acabaran  amb  dos  anys de retard. El projecte de Parc Tecnològic ja havia  estat  anunciat  pel  Sr.  Siurana fa  molts anys. El balanç no permet  donar  salts  d'alegria.  Cal que el govern no confongui el seu discurs amb la realitat. Acabar la feina endarrerida no és un mèrit especial,  com  tampoc  ho   és executar  una  obra  en  els  terminis previstos.  L'actual  govern  no té  capacitat per fer front a la greu situació  econòmica  de l'Ajuntament, cal millorar la gestió, cal tenir 
-18un  model  clar  de ciutat  per corregir els desequilibris que hi ha i també la  manca de diàleg real (i no després de les protestes i de les manifestacions). No s'ha de ser tan triomfalista i cal dedicar-se més a la  gestió  i a la  planificació.  Per aquet motiu presentaran tot un conjunt  de propostes de resolució amb esperit constructiu per impulsar accions de govern necessàries per a la ciutat. 
En el torn de rèplica, el Sr. alcalde fa una lectura positiva de la intervenció el  Sr.  Gavín i creu que és un mèrit ser capaç de fer ara allò  que  no havien  pogut  fer  governs  anteriors. S'estan resolent problemes  històrics de  la ciutat.  L'anterior govern va fer el gran desenvolupament urbanístic de Lleida per crear ciutat. El tema econòmic i el del deute preocupa a tots els ajuntaments, però el de Lleida ho té controlat.  Els  problemes  econòmics  i financers només són problemes importants   quan   no estan  conctrolats.  El  control  facilita  una estratègia  clara  per aplicar solucions. El Pla de rigor pressupostari se l'ha autoimposat l'actual govern. Hi ha un pla de sanejament aprovat per  la Generalitat  per  limitar  l'endeutament  que  s'està complint rigorosament i  amb el  PRP  es reduirà encara més el deute. Sobre el model  comercial  es  remet a  la política que s'està fent: una aposta dedicada  per la renovació, reconversió i millora de l'Eix Comercial on s'ubica  el  teixit tradicional del comerç de Lleida, perquè estigui en les  millors  condicions per competir. La següent actuació serà a l'eix comercial de la zona Alta. 
En política d'habitatge diu que una bona part de la problemàtica actual d'habitatge  va vinculada a la gestió d'ADIGSA durant els darrers anys: va  mancar  negociació  i capacitat  de gestió  i d'actuació per part d'ADIGSA.  S'està  treballant  amb  els  nous  gestors de l'empresa per incorporar  a la  ciutat  el  patrimoni  que han desenvolupat, amb les condicions  que la ciutat pugui ser capaç d'assumir-lo. L'Ajuntament ha invertit en  el turó  de la  Seu  Vella  més  que la Generalitat per continuar  invertint.  La rehabilitació del castell dels Templers està inclosa  en el  Pla de dinamització turística que es tramita davant la Generalitat i  l'Administració estatal. Sobre el teatre diu que es vol resoldre  una assignatura pendent, i que incorporar la funció de teatre en el concepte de palau de congressos i convencions és una bona solució des  del punt de vista funcional, urbanístic i econòmic. A Lleida, s'ha aprofitat  l'oportunitat  de la nostra situació geogràfica, logística i els  nostres béns naturals; en un altre cas, no seriem la segona ciutat d'Espanya on es treballa i viu millor. 
En el torn de contrarèplica, el Sr. Gavín demana seriositat en el debat al  Sr.  alcalde  i diu que cal que prengui nota de les crítiques a la pressió  fiscal,  l'endeutament,  les  empreses  que  no s'instal.len a Lleida,  etc.  Diu  que  l'actual  govern és una continuïtat del govern anterior  del  mateix  color  i,  per  aquest  fet,  són  hereus de les mancances  denunciades.  Algun  dels  canvis  arribarà tard (esmenta la 
-19ubicació  d'empreses,  la Seu Vella, les restes de les adoberies, l'Eix Comercial).  Moltes qüestions només estan resoltes en el pla teòric com els  casos  de la  ciutat  esportiva, la  universitat  popular  o les modificacions  en el  servei  d'autobusos;  caldrà veure quina serà la resolució  definitiva  d'aquests casos. Pregunta quants metres quadrats de  noves  superfícies comercials pensa autoritzar l'Ajuntament de tots els  projectes  que  es  getionen a  la perifèria.  Perdre la majoria abosluta  (per  part  del  PSC) ha donat un altre dinamisme al govern i s'han  modificat  les inèrcies anteriors. Els projectes i les obres que ara s'executen o es volen executar ja fa molts anys que són al calaix i l'actual  govern  és  hereu del retard que té la ciutat en referència a altres  de similars.  Ara el treball és recuperar el que s'ha perdut o endarrerit  en  matèries  com la  ubicació  d'empreses a la ciutat, la rebaixa  de la  pressió  fiscal  o les oportunitats per a la gent jove (treball,  habitatge,  etc.).  Lleida  té uns dèficits acumulats que en molts  casos  no veuen que el govern estigui disposat a corregir. Creu que un balanç tan autcomplaent com el que ha presentat l'Alcaldia no és un  bon  camí  per a aquesta nova etapa. Demana diàleg amb l'oposició i que  no se'ls  desqualifiqui  quan  fan  crítiques,  perquè és la seva obligació.  Demana  també  diàleg i respecte a la ciutadania i un canvi d'actitud del govern. 
La Sra. Pilar Arnalot intervé com a portaveu del Grup Municipal del PP. En   primer   lloc,   recorda   que   el seu   grup va  proposar  la institucionalització  del  debat  sobre política municipal a la ciutat, proposta que es va aprovar en aquest darrer mandat.  Avui tenen la gran satisfacció de  veure  que  s'inicia  una  nova  etapa  en el si de la corporació.  Aquest   debat ha de servir per copsar l'estat de ciutat i expressar  als ciutadans l'opinió dels seus representants amb relació a la política local (la que s'ha dut a terme i la previsió de futur). 
Creu  que  el primer  any d'aquest mandat ha estat un any perdut i amb massa  fronts  oberts.  Explica que el resultat del procés electoral va provocar  l'inici  d'un  gran  "culebrón"  dels socis de govern que, en compte  de parlar  de programes, només es preocupaven dels càrrecs de confiança i  de les quotes de poder. Fins que no es va escollir el nou alcalde,  les  actuacions en aquesta  primera etapa únicament van ser l'aprovació  d'uns pressupostos poc ambiciosos i el programa d'actuació municipal  (que  qualifica de política de cartró pedra o de realització d'obres  previstes  amb anterioritat). Tot i que l'actual alcalde no és responsable directe de les actuacions precedents, creu que és hereu  de l'etapa del Sr. Siurana. Considera que el nou govern tripartit ha creat noves 
obeeix necessitats que abans no hi eren i que la reordenació del govern 
a  la complicitat dels tres grups per satisfer els compromisos derivats  de l'acord  de govern. Critica l'aparició de nous instituts i organismes  autònoms  que  creu  que  no es poden justificar per raons d'eficàcia  administrativa,  ja que estan originats pel repartiment de quotes  de poder  (recorda  que el  seu  grup  ha acceptat la creació 
-20d'organismes  quan  se n'ha  justificat  la  conveniència).  Demana a l'alcalde  diàleg amb els funcionaris que s'oposen majoritàriament a la creació d'aquests nous organismes. 
Demana,  també,  sensibilitat  per  tractar  amb  els  ciutadans  i les insttiucions i  esmenta cassos com l'actitud del govern amb la síndica amb  relació  a les sancions per la zona blava, l'oposició dels veïns a la ciutat esportiva del bàsquet, el tancament de l'EMSC, la implantació del carril bus sense consensuar-ho amb veïns i comerciants afectats, la ubicació de  la canera  municipal i  altres.  Considera que aquestes qüestions  demostren l'allunyament del govern de la realitat ciutadana. Explica  diverses  propostes  que  presenta  i ha presentat el seu grup sobre  temes  importants per a la ciutat: Basses, caserna de la Guardia Urbana,  estació  d'autobusos, entorn de l'estació, Gardeny. Destaca la necessitat  de  millorar  substancialment el  manteniment de carrers i places (esmenta els Camps Elisis, a tall d'exemple). Creu que el balanç d'aquest  any es pot resumir en un any perdut i amb indefinicions sobre qüestions  molt importants pel creixement del teixit econòmic i social. Demana  que es  busquin  amb  les  altres  administracions  competents solucions a  peticions unànimes com el desdoblament de la variant sud, els nous  estudis de la UdL o el nou aeroport (ara no hi ha excuses amb relació  a la manca de sintonia política). Demana que el govern defensi els interessos de la ciutat davant els governs autonòmic i central. Cal planificar  i donar solucions a les necessitats i als interessos reals de la  ciutat  (posa  com  a exemple  la neteja de la via pública o la conservació  de les vies públiques). Demana també una cura especial per afavorir  la creació d'indústries que puguin donar treball als joves de la   ciutat.  Explica  diverses  propostes  del  seu  grup  i diu  que continuaran  fent  una oposició constructiva, però l'equip de govern ha de fer un important esforç de diàleg. 
En el  torn de  rèplica  el Sr.  alcalde diu que no hi ha hagut temps perdut i  que  durant  la  negociació del nou govern es va elaborar el programa d'acció municipal que ha fet que el pacte sigui molt sòlid. El PAM  és l'exemple  de planificació ordinària d'un govern que es fa el primer any de mandat i s'executa en els propers exercicis. En el nostre cas,  ja  s'estan  executant actuacinos en un percentatge molt alt dels projectes  municipals  (esmenta els casos de l'Eix comercial i altres). L'actual  Ajuntament ha heredat uns actius i uns passius i les finances municipals  no  són les òptimes perquè els ajuntaments han d'assolir el 30% de   la despesa  pública.  Fins  que  no  s'aconsegueixi  aquest finançament,  cal fer invertir a les altres administracions i al sector privat,  tal  com es  fa.  Defensa el  PRP i  l'execució  del Pla de sanejament,  això com l'aplicació d'un IPC estable per l'increment dels tributs. No admet la crítica sobre despreocupació i manca de diàleg amb els  funcionaris, ja  que  són  les  persones  que fan possible que es desenvolupi   l'activitat   municipal  i són  un actiu  important  de l'Ajuntament.  Creu que els OOAA són la forma més eficient de la gestió 
-21dels  serveis  que  se'ls ha encomanat. Hi ha un respecte escrupulós de tots   els   drets laborals i  sindicals  dels  funcionaris,  hi ha negociacions i hi ha garanties suficients. Fa referència a projectes de ciutat com el de les Bases (s'està preparant un preprojecte que prevegi la  participació  privada),  el projecte  sobre  el Parc Tecnològic a Gardeny, el  Pla de  l'Estació  (abans de l'estiu es farà la Junta de Compensació),  la  caserna de  la Guàrdia Urbana o la integració dels Camps  Elisis.  S'està  negociant durament amb la Generalitat per temes com  la variant  Sud i  l'aeroport (abans de l'estiu es presentarà la ubicació). 
En el torn de contrarèplica, la Sra. Arnalot diu que el Sr. alcalde es refereix constantment a projectes, però que cal que aquests esdevinguin realitats.  Durant  els  darrers  anys,  hi ha hagut molts projectes i poques realitzacions (esmenta diversos exemples de piscines, pàrquings, aeròdrom,  etc.).  Ara  s'inclouen als pressupostos d'enguany projectes inclosos  als  pressupostos  de fa més de tres anys (relaciona diversos casos com el casal de la dona, el museu de l'automòbil o les piscines). Critica  la  manca  de diàleg  en qüestions tan importants com la dels regidors   de barri.   Destaca   l'existència de  confrontacions  no solucionades  com la de la ciutat esportiva de Balàfia, el carril bus o la  canera de Serra Llarga, en la qual ha hagut d'intervenir, al final, el   Sr.  alcalde  per  trobar  vies  de diàleg.  Sobre el  deute  de l'Ajuntament, insisteix que aquest any les inversions només representen un 17% del pressupost, mentre que fa quatre anys era d'un 25%, tot això provocat  per la manca de capacitat financera. Els projectes necessiten finançament.  Diu que és molt preocupant que encara hi hagi 60 famílies a l'horta que no tinguin aigua de la xarxa general. 
El  Sr. Xavier Sàez intervé com a portaveu del Grup Municipal d'ERC-EV. Comença  la  seva  intervenció  recordant els resultats de les darreres eleccions municipals que va fer que ERC-EV fos una força imprescindible per  constituir  una  nova  majoria progressista a la ciutat de Lleida. Recorda  el  procés de constitució del primer govern, el ple del primer cartipàs,  el pacte tripartit i les crítiques que hi van fer els grups que ara són a l'oposició. Potser es va trigar un parell de mesos de més per  formalitzar  el  nou  pacte,  però  això  ha estat un element molt positiu  per  fer un govern sòlid amb unes forces polítiques provinents de  tradicions  diferents.  El govern és fort, en bona mesura gràcies a la negociació  i al consens. El pacte té el compromís bàsic de canviar les maneres de governar i les prioritats de les polítiques municipals i les relacions de l'Ajuntament amb la ciutadania. Esmenta la importància del  canvi de govern a la Generalitat, amb la mateixa composició que el govern municipal,  i també la  del  canvi  d'alcalde  per  la  seva incorporació  al govern.  Des  de l'any 1979, és la primera vegada que l'alcalde  de Lleida compta amb el vot d'ERC, fruit d'un compromís i un pacte  de govern que en cap cas, ha estat una excusa per al repartiment de quotes  de govern.  Defensa les idees de la corresponsabilitat i la 
-22transversalitat,  fruit del diàleg i el cosnens. Amb els pocs mesos del nou  govern, valora que va pel bon camí. s'han conjuminat experiència i il.lusió.  El govern no s'ha basat en promeses, sinó en compromisos, en desenvolupar  el pla  d'acció municipal i, inicialment, del conjunt de mesures d'acció immediata (totes resoltes en el període previst). 
Esmenta els  fruits  del pacte i el nou model de govern en casos com el del Palau   de Congressos   (amb el  nou  teatre  municipal),  el replantejament de  l'EMSC,  la recuperació del casal de JRLL per a la ciutat,  el  regidor de  zona,  el  canvi de marc de relacions amb les entitats de  cultura  popular,  la  posada en marxa de la Regidoria de Drets  Civils,  Cooperació  i Immigració, la millora de la relació amb Ensenyament de  la Generalitat  o com és dur a terme aquest ple sobre l'estat  de la  ciutat.  Aquest  ple  demostra  que hi ha diàleg sobre l'estat  de la ciutat perquè s'han acceptat les propostes de l'oposició sobre el seu desenvolupament. Hi ha exemples que indiquen que el procés de  canvi  no és  fàcil,  però  cal  reobrir  diàlegs en condicions de reciprocitat,   responsabilitat,  acceptació,  tolerància,  igualtat i respecte  (esmenta  el cas  del  carrer Palauet). Estan orgullosos del clima de  diàleg que hi ha a la ciutat; els conflictes han d'existir i el projecter col.lectiu ha d'aixoplugar les diferents opinions. La seva opció és la d'una ciutat republicana en la qual es proteciïn polítiques que  prioritzin  el bé  comú  i la participació i estenguin els valors cívics  del compromís, l'honestedat, la convivència i el respecte a les persones.  S'assumeixen  les  dificultats per trobar la ciutat ideal ja que  aquesta està en  permanent  estat  de construcció. Els conflictes s'afronten  des  del  diàleg  i ara es parla amb tothom amb la voluntat d'arribar a acords. Adaptar-se a aquestes noves maneres és un repte per al govern i per a l'oposició. A Lleida hi ha un nou estil de govern, un nou  alcalde i  un nou  talant.  Explica  el cas de les reformes dels serveis d'autobusos, com a exemple d'una nova manera de treballar. 
En  referència  al futur demana que no es caigui en el parany de creure que  tot va  bé, i demana a l'acalde  que es mantingui la capacitat de dialogar  per  arribar  a acords efectius. No cal oblidar que la funció del  govern és servir l'interès públic i defensar els drets individuals i col.lectius de  la ciutadania. Demana un especial compromís ( a més dels  que  ja s'han pactat en els acords de govern): aprofundir en els elements culturals, d'autoestima i d'identitat ciutadana i nacional que facin de Lleida la segona ciutat de Catalunya. 
En el  torn de rèplica, el Sr. alcalde destaca la gran responsabilitat que suposa  per a  ell  que ERC li hagi donat el seu vot en la primera vegada  que  vota a un alcalde de la ciutat. Coincideix amb el seu grup en la visió i en el projecte de ciutat, que s'ha concretat en un pacte de   govern i en un  programa  d'actuació  municipal.  També  està especialment  d'acord a considerar el diàleg com a millor instrument de resolució  de conflictes  i en  matenir la  doble visió de ciutadà i 
-23d'alcalde davant els reptes quotidinas. Recull la proposta d'aprofundir en els  elements  culturals,  d'autoestima i  d'identitat ciutadana i nacional.  Creu  que no  hi constava al pacte de govern perquè era una idea  òbvia de  l'estil  i la ideologia dels grups del govern. Accpeta aquest compromís. 
El Sr. Sàez celebra que l'alcalde comparteixi la idea que l'autocrítica és   necessària a  tots   aquells que exerceixen    càrrecs de responsabilitat.  El reforçament dels elements d'identitat de la nostra ciutat  possiblitarà també una millor integració de la diversitat. Creu que no és just acusar l'actual govern de la manca d'un model comercial, perquè sí  que en té un, de model, produït a tarvés del diàleg amb tots els  estaments  socials  afectats. És un diàleg propiciat mitjançant la plataforma  comercial  que informarà abans de prendre qualsevol decisió sobre aquest model. 
El  Sr.  Francesc  Pané  intervé  com  a portaveu  del  Grup Municipal d'ICV-EA.  Manifesta la seva satisfacció pel to d'aquest debat. No està d'acord  amb  l'avaluació  de la  tasca  de govern; no creu que Lleida tingui  cap endarreriment ancestral, com diuen els grups de l'oposició. La  seva  intervenció es centrarà en els eixos de la política municipal de l'actual govern. 
En primer lloc, en matèria de cohesió social, en destaca la importància pel creixement harmònic d'una societat i de qualsevol ciutat. En aquest àmbit, els compromisos   són  els  següents:  combatre  la  pobresa estructural,  augmentar  la taxa d'activitat femenina i la incidència i millora  de l'atenció als immigrants. (Explica els instruments concrets d'actuació  previstos per executar aquests compromisos). En política de promoció de la dona han de remarcar l'atenció prioritària i d'urgència que es  dóna  des  del  govern a  les  dones  que  són  víctimes  de maltractaments o de  violència de  gènere.  Explica  tot  el conjunt d'actuacions que tenen com a objectiu aquesta atenció. Aquesta política es  veurà
de la Dona.    reforçada a partir del setembre amb la renovació del Consell 
Aquest estiu es licitarà l'adequació del Casal de la Dona. També explica el programa de microcrèdits i les accions de l'IMT. 
En matèria de política d'habitatge, destaca que el preu dels habitatges de  renda  lliure a  Lleida  no és, avui, assumible per als joves, les persones  grans i  determinades  unitats  familiars.  Per aquest motiu s'està  constituint  l'Oficina  Local d'Habitatge que, amb la Regidoria d'Urbanisme i  l'EMU, faran possible la creació d'un parc d'habitatges protegits  de compravenda  i de lloguer (700 o 800). Comenta que s'han promogut  les  complicitats  necessàries  amb la Generalitat, operadors institucionals,  sindicals  i cooperatius. Es crearà un observatori per avaluar aquestes polítiques. 
Pel  que fa  a la matèria educativa, creu que la política municipal ha 
-24estat  valorada  positivament  per  moltes  ciutats com la nostra o més grans. Explica les xifres d'equipaments i l'abast dels serveis (escoles bressol,  convenis  amb  escoles  privades,  ludoteques,  cursos  per a adults,  treballs  amb  centres  educatius, plenari dels infants i dels adolescents,  assaig  pedagògic  mitjançant  el premi Batec, "Lleida en viu",  etc.).  Cal  un suport institucional més gran per avançar  en el programa  d'escoles  bressol.  Cal universalitzar la formació per a les persones  adultes,  mitjançant  un projecte  com  el de  la proposta d'universitat  popular  que  serà  explicada detalladament als grups de l'oposició.  S'ha  donat i  es donarà un important suport a la creació cultural a Lleida i a projectar-la fora de la nostra ciutat. 
Sobre  les polítiques de sostenibilitat urbana, destaca que s'ha fet un salt  qualitatiu,  que  neix  de la  defensa  del  medi ambient fins a l'equilibri de  la despesa energètica i que el resultat no comprometi les  possibilitats  de les futures generacions. Esmenta la recuperació dels  aiguamolls  de  Rufea,  el  nou  centre  d'acollida  d'animals de companyia,  el camí natural del riu, la clausura de l'abocador de Serra Llarga i  la seva  reconversió en un parc o l'acord fet am SEINSA per millorar el  servei.  Explica les futures campanyes de sensibilització sobre el  manteniment  de  la neteja dels espais públics, la recollida experimental  de la  fracció  orgànica a Pardinyes, i l'increment dels serveis  a l'horta. Hi ha reptes pendents com la participació ciutadana en el disseny dels espais públics i en l'urbanisme. 
En  matèria de  participació ciutadana, es reforçarà el diàleg amb els grups  ciutadans  que  tinguin alguna discrepància amb els criteris del govern. S'estan resolent els grans projectes i els conflictes ciutadans mitjançant el diàleg.  Sobre l'estat econòmic de l'Ajuntament destaca com a  causes el pagament d'un preu injust per Gardeny, la construcció d'alguns  grans  equipaments  esportius,  la  política  d'adquisició de patrimoni i  la gran prestació de serveis que ofereix l'Ajuntament. El PRP i  l'ajut  d'altres  administracions  faran possible el mateniment d'aquests serveis. 
L'alcalde aixeca la sessió,  de la  qual,  com a secretari , estenc aquesta acta. 
El secretari	Vist i plau L'alcalde 
-25